4E-03-3a

3a Avaluació

Vivim en un món complex i globalitzat i amb grans oportunitats. Malgrat tot, no vivim en un món més segur. Nous i vells conflictes han aparegut o s’han accentuat, nous fenòmens originats per velles raons han passat a primer pla, elements com la intolerància, els nous terrorismes, el fanatisme religiós, les “neteges ètniques”, els nous imperialismes, l’espoli dels recursos naturals, són avui al pa de cada dia. En aquest context, estem convençuts que els governs locals poden i tenen l’obligació de jugar un rol significatiu dins l’esfera internacional per la resolució i mediació en els conflictes, per a la creació de les condicions per a la consecució de la Pau i per la difusió de la cultura de la Pau. Des del món local, concebem la Pau, amb una doble dimensió: Per un costat, estem fermament convençuts que la consecució de la Pau, no ha de suposar l’eliminació dels conflictes –només- si no l’eliminació de les causes estructurals que els originen. És per això que la Pau no es pot entendre aïllada de la construcció de la Democràcia, de la lluita per la llibertat, de la pràctica dels drets humans, de la cohesió social, de l’explotació dels recursos naturals i del medi ambient, de la sostenibilitat política i econòmica... Per aquest motiu, no es pot entendre Pau sense desenvolupament, ni Pau sense cooperació. Pensem que la prosperitat econòmica no és incompatible amb l’equitat i la justícia social. Per contra, el progrés en l’ordre econòmic que obre la globalització ha de servir per retallar les diferències socials i incentivar la cooperació i la solidaritat Pensem també que la construcció de la Pau ha de començar per “casa nostra”: la lluita per la cohesió social, per la resolució dels conflictes, per la tolerància i la defensa i promoció dels drets humans a les ciutats, han de ser un compromís prioritari pels nostres governs locals. Així mateix constatem, que els estats i, en general, la comunitat internacional i els organismes multilaterals, malgrat els seus esforços, s’han mostrat incapaços de respondre eficaçment a aquests nous reptes. És per això que pensem que cal donar més protagonisme a les col·lectivitats locals, donat que aquestes es configuren clarament com àmbit fonamental per donar respostes eficaces als problemes que afecten a la ciutadania.. Aquest paper no ha de substituir la diplomàcia estatal tradicional, si no que hauria de ser complementària, funcionant a un nivell diferent i amb objectius diferents. Estem assistint a un nou moviment de pobles i ciutats a nivell mundial que volen exercir el seu paper en aquest camp a través de que ha començat a anomenar-se la “diplomàcia de les ciutats”, entesa aquesta com un instrument dels governs locals i les seves associacions per contribuir a la resolució de conflictes i la construcció de la Pau, mitjançant la cooperació ciutat a ciutat, amb l’objectiu de crear un ambient estable en que els ciutadans i les ciutadanes puguin viure junts, lliures i en pau, en democràcia i prosperitat. Considerem determinant que les ciutats puguin establir un diàleg directe amb les Nacions Unides, mitjançant la Comissió de Consolidació de la Pau, per a col·laborar a la construcció de la Pau a partir del reconeixement de l’especificitat i la complementarietat del seu paper tant proper a la ciutadania i als seus problemes. Finalment, fem una crida a les col·lectivitats locals i també a les organitzacions de la societat civil i al conjunt d ela ciutadania a treballar en aquesta direcció i a cercar i a construir una societat, lliure, justa, solidària i en pau. Els ajuntaments que conformem el Grup d’Ajuntaments per la Pau de la Província de Barcelona, amb aquesta declaració feta en motiu de la celebració de l’acte de lliurament del XXVII premi per la Pau impulsat per l’Associació per a les Nacions Unides, volem: - En primer lloc reafirmar la nostra voluntat de seguir treballant per la Pau en els nostres municipis i arreu -Felicitar a l’ ANUE per la iniciativa del Premi -Felicitar al Sr Tahar Ben Jelloun per la seva tasca.
 * 1.MANIFEST **
 * MANIFEST PER LA PAU **

Aquest manifest tracta sobre la pau: estem convençuts que els governs locals poden i tenen l’obligació de jugar un rol significatiu dins l’esfera internacional per la resolució i mediació en els conflictes, per a la creació de les condicions per a la consecució de la Pau i per la difusió de la cultura de la Pau. Els estats i, la comunitat internacional i els organismes multilaterals s’han mostrat incapaços de respondre eficaçment a aquests nous reptes. És per això que pensem que cal donar més protagonisme a les col·lectivitats locals, donat que aquestes es configuren clarament com àmbit fonamental per donar respostes eficaces als problemes que afecten a la ciutadania... Finalment, fem una crida a les col·lectivitats locals i també a les organitzacions de la societat civil i al conjunt d ela ciutadania a treballar en aquesta direcció i a cercar i a construir una societat, lliure, justa, solidària i en pau.
 * RESUM DEL MANIFEST **

Considerem determinant que les ciutats puguin establir un diàleg directe amb les Nacions Unides, mitjançant la Comissió de Consolidació de la Pau, per a col·laborar a la construcció de la Pau a partir del reconeixement de l’especificitat i la complementarietat del seu paper tant proper a la ciutadania i als seus problemes.
 * REIVINDICACIONS PRINCIPALS **

ANUE
 * AUTORIA **

**DATA DE PUBLICACIÓ** Gener del 2008

**SITUACIÓ INICIAL** Vivim en un món complex i globalitzat i amb grans oportunitats. Malgrat tot, no vivim en un món més segur. Nous i vells conflictes han aparegut o s’han accentuat, nous fenòmens originats per velles raons han passat a primer pla, elements com la intolerància, els nous terrorismes, el fanatisme religiós, les “neteges ètniques”, els nous imperialismes, l’espoli dels recursos naturals, són avui al pa de cada dia. En aquest context, estem convençuts que els governs locals poden i tenen l’obligació de jugar un rol significatiu dins l’esfera internacional per la resolució i mediació en els conflictes, per a la creació de les condicions per a la consecució de la Pau i per la difusió de la cultura de la Pau.

**OPINIONS O JUDICIS DE VALORS QUE S´HI EXPRESSEN** Així mateix constatem, que els estats i, en general, la comunitat internacional i els organismes multilaterals, malgrat els seus esforços, s’han mostrat incapaços de respondre eficaçment a aquests nous reptes. És per això que pensem que cal donar més protagonisme a les col·lectivitats locals, donat que aquestes es configuren clarament com àmbit fonamental per donar respostes eficaces als problemes que afecten a la ciutadania.. Aquest paper no ha de substituir la diplomàcia estatal tradicional, si no que hauria de ser complementària, funcionant a un nivell diferent i amb objectius diferents.

**REIVINDICACIONS O DEMANDES FONAMENTALS** Els ajuntaments que conformem el Grup d’Ajuntaments per la Pau de la Província de Barcelona, amb aquesta declaració feta en motiu de la celebració de l’acte de lliurament del XXVII premi per la Pau impulsat per l’Associació per a les Nacions Unides, volem: - En primer lloc reafirmar la nostra voluntat de seguir treballant per la Pau en els nostres municipis i arreu -Felicitar a l’ ANUE per la iniciativa del Premi -Felicitar al Sr Tahar Ben Jelloun per la seva tasca.

**2.GLOGSTER**
media type="custom" key="8948328"

**3.RELAT DIGITAL**
Per a una caracterització teòrica de la narrativa digital, ens hem arrogat la probable semblança d'aquesta manera de narrar amb el qual sol considerar-es com un gènere literari. I hem acudit a Claudio Guillén, qui, amb l'ànim d'orientar els genologías literàries, fa inicialment una distinció, molt útil als nostres propòsits, entre quatre conceptes: els lleres de comunicació (el contar, el cantar i el representar); els gèneres pròpiament aquests (la tragèdia, el poema épic, l'assaig, etc.); els modalitats literàries com la ironia, la sàtira, l'a el·legoria, la paròdia; i, finalment els formis o procediments literaris com la versificació, l'ús d'escenes, etc.
 * DEFINICIÓ **

Revisió dels condicions històriques i culturals d'aparició del hipertext. Aquest a part correspon a l'aspecte històric suggerit per Guillén. És planteja aquí que l'aparició del hipertext i els seus desenvolupaments (hipermedies, narrativa digital) obeïx a la convergència de tres fonts: el desenvolupament dels tecnologies informàtiques, el desenvolupament d'un pensament post estructuralista i l'assentament d'una mentalitat contemporània capaç de revalorar certes circulacions simbòliques. [|relat digital]

Aquesta comunicació es proposa valoritzar les formes de comunicació que les noves tecnologies ens aporten, detenint-nos en els canvis que en la teoria i crítica literària comporten i particularment en l'obertura cap al reconeixement d'elles com producte de la cibercultura. Partint del hipertext, centrant-nos en el relat digital, definició, exemplificació, i descripció de la cridada ficció hipertextual, i el reconeixement del rol dels escrilectores, reflexionarem sobre els canvis socials que emergeixen en aquest esdeveniment comunicatiu. [|relat digital]

windows movie maker, picassa, pitiVi
 * PROGRAMES PER A FER EL RELAT DIGITAL **

media type="custom" key="8968162"
 * EXEMPLE **