4E-19-MARCOS

﻿ toc

=1-MARCOS MIOTA HURTADO = =marcosmh.l95@gmail.com =

3- Barra d'edició de text
====En aquesta sessió uniformitzarem els títols de cadascuna de les 10 activitats, si fa no fa, que hem realitzat en la nostra pàgina i crearem una taula de contingut per a navegar ràpidament pel full personal. És com la que hi ha en la part superior dreta d'esta mateixa pàgina. Però abans, poseu-vos al dia i completeu tots els exercicis proposats fins avui si no els heu acabat de presentar. A més, comproveu que estan ben escrits en valencià. Si no heu traduït algun text des del castellà o l'anglés, ara és el moment. Si teniu algun dubte, és el moment de preguntar. ====

**6-Incrustació d'un vídeo de YouTube **
==media type="youtube" key="1Ovyl4zWG_s?fs=1" height="385" width="480" ==

Biografia Prosper Mérimée
Prosper Mérimée (París, 1803-Cannes, 1870) Escriptor francès. La seva obra se situa en el trànsit del romanticisme al realisme. Va ser gran amic de Stendhal, l'obra del qual va contribuir a divulgar. Es va donar a conèixer amb dos supercherías literàries: Teatre de Clara Gazul (1825), recopilació d'obres dramàtiques que l'autor atribuïx a una actriu espanyola, i La guzla (1827), compendio d'unes preteses belades líriques. És autor de novel·les històriques (Crònica del regnat de Carlos IX, 1829) i de contes i novel·les, que constituïxen la part més original de la seva obra: El gerro etrusc (1830), Les ánimas del purgatori (1834), La Venus de Ille (1837) i, molt especialment, Colomba (1840) i Carmen (1845), les seves dues obres mestres.

L'he tret de la pagina web: http://www.biografiasyvidas.com/biografia/m/merimee_prosper.htm - per a trobar-ho tens que ficar en google:PROSPER MÉRIMÉE

Argumento de la novela "Carmen"
Do José és sergent d'un regiment de Dracs. Carmen és una cigarrera nascuda per a l'amor… variat. Tots la cortegen. I ella, que es veu menyspreada per do José, s'enamora d'aquest. A conseqüència d'una reyerta, és detinguda i posada sota la custòdia de do José, al que seduïx, aconseguint que li deixi escapar. El sergent és castigat per la fugida. D'acord Carmen amb uns contrabandistes, excita a do José a la rebel·lia. Aquesta sorgeix gairebé espontàniament, perquè la fatalitat posa al sergent espasa en mà enfront d'un tinent requebrador. I tot just ha assolit encara la coqueta enamorar al sergent, quan ja s'insinua el seu interès per Escamillo, el torero de moda. Do José s'ha anat amb Carmen i els contrabandistes. Aquesta allà en la serra, a la vista de la frontera. Des d'allí veu el seu poble, do de viu la seva mare. Però el seu sobresaltat cor -que ja es ressent de la fredor de Carmen- no li deixa assossec per a pensar en ningú més que en aquesta dona i en els possibles rivals. Per a acabar de posar-lo en brases es presenta en la regió muntanyenca Escamillo. Hi ha un desafiament interromput per Carmen. Crema en gelosia don José. Amb tot, quan Micaela li porta la notícia que la seva mare està agonitzant, es marxa, rabioso i amenaçador. Ja està Escamillo en el favor. Hi ha una gran correguda de toros. En els lluminosos voltants de la plaça de la Maestranza, a la mateixa riba del Guadalquivir, apareixen Escamillo -que mata aquella trigui- i Carmen. Una amiga diu a aquesta que entre el públic està don José. Però -etern efecte vital de l'amor!- Carmen, com està enamorada no té por. És ella la qual parla, i diu a do José que es vagi i l'oblidi perquè vol a un altre. L'amant adolorit, exhorta, prega, es queixa, amenaça… Tot inútil… I Carmen no tremola davant la mort que apunta. Per a satisfer la desesperació de do José, en un moviment suïcida, tira al sòl l'anell que aquest li havia regalat, i el sergent apunyala a Carmen. S'escolta el tumulto que en la plaça produïx una bona estocada. I Carmen cau en el moment que arriba a buscar-la el triomfador Escamillo.

L'he tret de la pagina web :http://www.weblaopera.com/operas/lasoperas/carmen.htm - per a trobar-ho tens que ficar en google: ARGUMENTO DE LA NOVELA CARMEN

Critica de la novela "Carmen"
El mito de Carmen ha sido mil y un veces llevado a los escenarios, (especialmente a los operísticos). Ahora le toca el turno a Vicente Aranda, que tras su exitosa Juana la Loca vuelve a embarcarse en una película de época. Pero en esta ocasión no nos encontramos con una revisión más del clásico francés, la Carmen de Aranda promete ser la visión definitiva de la heroína de Mérimeé. Este logro es conseguido manteniéndose fiel al original literario; efectuándose, eso si, algunos cambios (los justos) que juegan a favor del desarrollo de la historia. También está cuidada al máximo la ambientación, que representa fielmente la Córdoba del S: XIX. Pero el mayor mérito de la película (también atribuible a la inconmensurable actriz Paz Vega) es haber creado una Carmen personal y diferente, que dista de la representada en ocasiones anteriores. Se desecha aquí la idea de la cigarrera frívola y divertida para crear una mujer fría, seductora y manipuladora. Es un personaje complejo, rico en matices; todo un regalo para la sevillana Paz Vega, un regalo que ha sabido aprovechar. Y es que no sería de extrañar verla en la televisión de aquí a unos meses con un Goya bajo el brazo.

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">L'he trobat en google posant "CRITICA CARMEN"

<span style="background-color: #fdfd35; color: #ff1708; display: block; font-family: 'Comic Sans MS',cursive; text-align: left;">Trailer de la pelicula "Carmen"
media type="youtube" key="pAwc82ZE1GM?fs=1" height="385" width="640" align="left" L'he trobat en google posant "TRAILER CARMEN"

<span style="background-color: #fdfd35; color: #fb0704; font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">PRESENTACIO DEL TREBALL DE "CARMEN"
media type="custom" key="7540611"

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Aqui tenim el resum del capitol 1 i 2; fet marcos miota
<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">1 Capítol

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Un geògraf d'Orient, Prosper Merimée, va a Andalusia acompanyat del seu guia a la recerca <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">d'unes ruïnes. En la seua primera excursió pels llocs regionals, coneix a un bandoler anomenat <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">José el Navarrès que estava tombat a l'ombra d'un arbre, aleshores el geògraf li dóna un puro <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">de l’ havana com obsequi d'amistat.

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Els tres junts van a un hostal recomanat per Don José i aquest fa una intervenció. A la meitat <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">de la nit el guia va a la guàrdia a dir el parador del Navarrès, ja que és un criminal. El geògraf <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">s'assabenta de la intenció del guia i adverteix a Don José. Llavors els soldats van a l'hostal, però <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">el bandoler ja no es trobava allí...

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">2 Capítol

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Prosper s' assabenta de que havia un lloc on les dones es banyaven nues a les 12 en punt <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">de la nit. Allí els homes anaven a veure-les, però estava massa fosc, per això subornaven <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">a l'encarregat del rellotge per que tocarà abans per a veure-les millor. Allí va conèixer a <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Carmen,una dona jove, atractiva, d'ulls i pèl molt foscs i pell bruna. Carmen es va dur al <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">geògraf a una taverna,es van ficar en una habitació i de prompte entrà el Navarrès, fet una <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">fúria. En reconèixer Prosper es van saludar i aquest últim se’n va anar.