4E-19-3a

3a Avaluació

MANIFEST PER LA PAU GENER 2008 Martí i Pol va dir encertadament que la Pau no és un cop de vent sobtat, sinó la pedra on cada dia cal esculpir l’esforç de conquerir-la. De la Pau i de la seva absència parlen el fets històrics i els més de 8.000 tractats que s’han signat al món després de més de 8.000 guerres concloses. Moltes, però, encara resten obertes i/o latents. La frase cèlebre de M. Gandhi no hi ha camí per la pau, la pau és el camí, és un crit d’esperança, implica, tal com va dir Dorothy Thomson, més que l’absència de guerra. La pau ha d’esdevenir el camí per a la resolució de qualsevol conflicte. Els conflictes són inevitables i positius perquè la seva absència ens portaria a l’anòmia, a l’esterilitat i a la immobilitat. Són les armes, els odis i la mort, les “bales” els que oposen el conflicte a la pau. Mentre que la paraula i el diàleg el dignifiquen i ens permeten avançar vers una transformació social constructiva basada en la justícia social, el respecte pels drets humans i orientada al desarmament. Segons el llibre dels canvis xinès, el “yi-king”, l'oposat a la pau és l'estancament. Simbòlicament, això indica que la pau no és un absolut, sinó una recerca permanent. I a més, indica que el conflicte no és l'oposat a la pau. Convé en un tràmit cap a la pau, transformar el conflicte, no suprimir-lo. Les gestions no-violentes encarnen aquest tràmit de transformació pacífica del conflicte. Martin Luther King, en la “Carta de Birmingham” escrita des de la presó, diu que la veritable pau no és simplement l'absència de tensió: és la presència de justícia. Totes aquestes definicions determinen prou bé el que globalment entenem per Pau, i malauradament evidencien que estem encara molt lluny d’aconseguir-la. Avui i aquí, en aquest acte de lliurament del XXVIII Premi per la Pau, volem manifestar, en nom dels governs locals de la demarcació de Barcelona, que els municipis, tenen, i volen tenir, un rol clar i específic en la construcció de la Pau. Per moltes raons: Pel pes de les ciutats en el món. Aquest any hem conegut que la xifra de població urbana a l’àmbit mundial és ja del 50% i que a la Unió Europea aquesta xifra se situa entorn al 80% i l’estimació és que, en 20 anys, el 75% de la població mundial viurà a les ciutats. En aquest context, és evident el protagonisme, el pes i la importància de les polítiques locals a l’hora de resoldre els problemes que afecten al conjunt de la població. Per la confiança i la credibilitat. Els governs locals són les institucions de govern més properes al ciutadà, les que ofereixen més confiança i credibilitat a la població. Tenen la capacitat de resoldre, millor que qualsevol altra instància de poder, les demandes i necessitats dels ciutadans en cada moment. És per això que aquestes instàncies de poder local tenen la possibilitat – a partir de la seva pròpia especificitat - de realitzar rellevants contribucions en la consolidació de la pau i la resolució dels conflictes. Els municipis han demostrat el seu potencial per innovar, imaginar i liderar projectes ciutadans.. Per la seva voluntat d’intervenció. Les ciutats han de ser molt més que proveïdores de serveis als seus ciutadans. Han de donar un pas més, avançant cap a un paper més ampli que inclogui la relació i la cooperació amb altres ciutats i el foment de la Pau. Les Relacions Internacionals no s’han d’entendre com un assumpte que correspon exclusivament als Estats i a les organitzacions internacionals. La Pau és un dels temes pendents del nostre món i, com a governs locals, hem d’assumir el nostre paper en la seva consecució. L’especificitat de les seves actuacions caracteritza als governs locals amb una naturalesa diferent a la d’altres instàncies de poder. Als governs locals els hi correspon, també, actuar en aquest àmbit. Aquesta actuació ha de ser complementària a la d’altres actors (nacionals, internacionals, societat civil) en un escenari de col·laboració i complementarietat que promogui la pau, la justícia, el desenvolupament social, el progrés, la cohesió, la llibertat, la cooperació i la promoció dels drets humans. Finalment, fem una crida als ajuntaments i també a les organitzacions de la societat civil i al conjunt de la ciutadania a treballar en aquesta direcció i a cercar i a construir una societat, lliure, justa, solidària i en pau. Els ajuntaments que conformem el Grup d’Ajuntaments per la Pau de la Província de Barcelona, amb aquesta declaració feta en motiu de la celebració de l’acte de lliurament del XXVIII premi per la Pau impulsat per l’Associació per a les Nacions Unides, volem: En primer lloc reafirmar la nostra voluntat de seguir treballant per la Pau en els nostres municipis i arreu. Felicitar a l’ ANUE per la iniciativa del Premi Felicitar a la Sra. Miriam Makeba per la seva tasca humanitària <span style="display: block; font-family: "Comic Sans MS",cursive; text-align: left;">la seva lluita contra la violència de gènera la Fam i la SIDA entre els col·lectius socials més vulnerables. <span style="display: block; font-family: "Comic Sans MS",cursive; text-align: left;">Mataró, 16 de gener de 2008 <span style="font-family: "Comic Sans MS",cursive;">[|manifest per la pau]

**<span style="font-family: "Comic Sans MS",cursive;">Açi teniu el manifest de la pau en un glog: ** <span style="font-family: "Comic Sans MS",cursive;">media type="custom" key="9253582" <span style="display: block; font-family: "Comic Sans MS",cursive; text-align: left;">**Aci tenim una de les definicions del relat digital:** "Relat digital" és un nou terme, resultants d'un moviment debase que utilitza les noves eines digitals per a ajudar a la gent comuna contar les seves "històries veritables" pròpia d'una manera convincent i atractiu emocional. Aquestes històries són generalment curts (menys de 8 minuts) i pot ser interactiu.

El terme "narració digital" també pot cobrir una varietat de noves formes de naratives digitals (històries basades en la Web, interactives, històries *hipertextos, i els jocs narratius ordinador). De vegades també s'utilitza per a referir-se a qualsevol tipus de cinema, i ara és d'ús frequent per a la publicitat i de promoció tant per a les empreses sense fins de lucre i comercials.

[|Relat digital(1)]


 * Aci tenim una altra definició del que és un relat digital:**

El relat digital consisteix en curtmetratges de molt petita durada, amb personatges i històries properes, i construïts amb l'equip més simple en un curt límit de temps. Un projecte de storytelling es realitza en tres o quatre petites trobades, les persones construïxen el material ràpidament utilitzant eines de fàcil accés i ús. Digital Storytelling utilitza molts registres: dibuixos digitalitzats, clips de vídeo digital, text, fotografies, veu en of, títols, transicions, etc. Però, independentment de la tecnologia i els recursos, el més important és contar una història, utilitzant aquest mitjà per a dir una mica a les altres persones. [|Relat digital (2)]

Per a fer una creacio de un relat digital vus recomane els següents programes:


 * Mitjançant el PhotoStory3, que es un programa que es deu utilitzar en windows.
 * També podeu utilitzar el pitivi, que es unn programa mes especialitzat per a lliurex y llinux, i que es molt mes simple que qualsevol altre.
 * El Windows Movie Marker, que per a mi es el mes utilitzat es el suficientment complet com per a crear un relat digital de molt bona qualitat.
 * Finalment, el Picassa 3 que permet fer menys coses que el Windows Movie Maker.


 * Ara a continuació, vos deixe un vídeo que presenta el relat digital, trobat en YouTube:**

media type="custom" key="9253586"

Enllaç directe: []


 * Relat Digital de Gemma Pascual:**

media type="custom" key="9344548" align="center"

Relat DigItal: DIUMENGES DE MATI

media type="custom" key="9778610"﻿ Fet per Marcos Miota i Miguel Marco