4E-06-3a

=__**3a Avaluació **__=

GENER 2008
==== Martí i Pol va dir encertadament que la Pau no és un cop de vent sobtat, sinó la pedra on cada dia cal esculpir l’esforç de conquerir-la. De la Pau i de la seva absència parlen el fets històrics i els més de 8.000 tractats que s’han signat al món després de més de 8.000 guerres concloses. Moltes, però, encara resten obertes i/o latents. La frase cèlebre de M. Gandhi no hi ha camí per la pau, la pau és el camí, és un crit d’esperança, implica, tal com va dir Dorothy Thomson, més que l’absència de guerra. La pau ha d’esdevenir el camí per a la resolució de qualsevol conflicte. Els conflictes són inevitables i positius perquè la seva absència ens portaria a l’anòmia, a l’esterilitat i a la immobilitat. Són les armes, els odis i la mort, les “bales” els que oposen el conflicte a la pau. Mentre que la paraula i el diàleg el dignifiquen i ens permeten avançar vers una transformació social constructiva basada en la justícia social, el respecte pels drets humans i orientada al desarmament. Segons el llibre dels canvis xinès, el “yi-king”, l'oposat a la pau és l'estancament. Simbòlicament, això indica que la pau no és un absolut, sinó una recerca permanent. I a més, indica que el conflicte no és l'oposat a la pau. Convé en un tràmit cap a la pau, transformar el conflicte, no suprimir-lo. Les gestions no-violentes encarnen aquest tràmit de transformació pacífica del conflicte. Per moltes raons: Pel pes de les ciutats en el món. Per la confiança i la credibilitat. Per la seva voluntat d’intervenció. Les ciutats han de ser molt més que proveïdores de serveis als seus ciutadans. Han de donar un pas més, avançant cap a un paper més ampli que inclogui la relació i la cooperació amb altres ciutats i el foment de la Pau. La Pau és un dels temes pendents del nostre món i, com a governs locals, hem d’assumir el nostre paper en la seva consecució. L’especificitat de les seves actuacions caracteritza als governs locals amb una naturalesa diferent a la d’altres instàncies de poder. Als governs locals els hi correspon, també, actuar en aquest àmbit. Aquesta actuació ha de ser complementària a la d’altres actors (nacionals, internacionals, societat civil) en un escenari de col·laboració i complementarietat que promogui la pau, la justícia, el desenvolupament social, el progrés, la cohesió, la llibertat, la cooperació i la promoció dels drets humans. Finalment, fem una crida als ajuntaments i també a les organitzacions de la societat civil i al conjunt de la ciutadania a treballar en aquesta direcció i a cercar i a construir una societat, lliure, justa, solidària i en pau. Els ajuntaments que conformem el Grup d’Ajuntaments per la Pau de la Província de Barcelona, amb aquesta declaració feta en motiu de la celebració de l’acte de lliurament del XXVIII premi per la Pau impulsat per l’Associació per a les Nacions Unides, volem: ====

- Felicitar a l’ ANUE per la iniciativa del Premi
==== - Felicitar a la Sra. Miriam Makeba per la seva tasca humanitària la seva lluita contra la violència de gènera la Fam i la SIDA entre els col·lectius socials més vulnerables. Mataró, 16 de gener de 2008 ====

clica [|açí]y vorás la pàgina del manifest.

2-Glog del Manifest
media type="custom" key="9035754" width="200" height="200"

=
- Usem els termes: narrativa digital, narrativa interactiva o relat digital per a referir-nos a les ficcions hipertextuals que desenvolupen la llera narrativa. En alguns casos, s'usa el terme hipernovela amb el mateix sentit. Es tracta d'una manera d'indicar que l'interés de l'estudi se centra en la narrativa, doncs seria possible dedicar un a la poesia interactiva o al drama interactiu. ===== [|Exemple de relat digital]

4-Relat digital
Toni no em deixava pujarlo, el dimarts ho intente alli! et pose el link per a la pagina [|Relat digital]