4V-10

1.Pràctica amb el Voki.
toc media type="custom" key="8352484"

**1.Conferència: El sentiment del Nadal.**

Què és el Nadal: una festa, un sentiment...? No tot el món pensa el mateix sobre el Nadal ni sabria dir què és. Per a mi no només és una festa o unes vacances sinó una cosa més gran que engloba tot allò, és un sentiment. Aquesta festa no agrada a tota la gent, ja que això és personal, cada persona pot sentir positiva o negativament el Nadal.

Per exemple ací fique un enllaç on es mostra una opinió sobre el Nadal i on es pot comprovar que hi ha gent a la qual li agrada i gent a qui no agrada el Nadal. Reflexions sobre el nadal: - O [|__pinió de Juan Francisco Adame Hernández__]. Jo no estic d’acord amb tot allò que pensa aquest home sobre el Nadal, és molt negatiu i pessimista. Té raó quan diu que hi ha moltes contradiccions pel que fa a regals, els menjars, el Pare Noël, “ algunes ONG “, etc., però tothom té dret a tindre il·lusió pel Nadal, i ningú li la pot llevar. -Després de buscar i buscar, no he pogut trobar cap article d’opinió a favor dels Nadals, tots anaven en contra. Normalment les persones que viuen el sentiment del Nadal i que el gaudixen més, són els xiquets. Quan eres menut desitges amb totes les teues forces que arriben els Nadals i fins i tot comptes els dies que falten. I quan arriba el Nadal et fiques molt content i t’ il·lusiones per tot: els regals, les vacances, juntar-te amb tota la família i no tens cap preocupació. Però a poc a poc amb el pas dels anys, es va perdent aquest entusiasme pel Nadal. I quan ja es fan més majors hi ha persones que no tenen aquest sentiment i solament pensen en el Nadal com unes simples vacances d’ hivern. Encara que hi ha moltíssima gent que segueix gaudint dels Nadals com un xiquet i això és el que no ha de canviar. Des del meu punt de vista, com a opinió personal meua, pense que els Nadals són molt especials. Encara que quan era xicoteta m’agradaven més, pense que únicament es celebren una vegada a l’any i els hem de gaudir sempre. Per aquesta raó intente aprofitar-les de la mateixa manera i amb el mateix entusiasme que quan era menuda, amb la meua gent i amb la família. En aquestes dades intentem juntar-nos tota o quasi tota la família, i això és el que més m’agrada, ja que tinc família que viu lluny i els veig poques vegades a l’any, i sols en Nadal és quan estem tots junts: cosins, germans, oncles, etc. Per finalitzar, vull desitjar-vos a tots un Bon Nadal i espere que mai perdeu aquest sentiment.

2.La instància.
Exercici de classe: pàgina 67, exercici 2.

-Organitzem un concurs de paelles al pati de l'institut i necessitem material per a 450 persones. Solicite a l'ajuntament que me'l facilite.

Cristina Ferrer Morellà, amb el DNI 14511456-N i amb domicili al carrer de Sant Vicent, 12 4b, 46019 de València, tlf. 966751875,

EXPOSE: Que al pati del meu institut, IES Joanot Martorell, per celebrar l'últim dia de classe i dinar tots junts de forma divertida, els alumnes vam pensar en realitzar un concurs de paelles. Aleshores la Direcció del centre l'últim trimestre es va posar en marxa i es va encarregar de l'organització, intentant preparar-ho tot. Es va encarregar de trobar els materials necessaris per a les paelles però va haver un inconvenient, el nombre de persones que s'havien <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">apuntat al concurs va excedir el límit que s'havia calculat. Sóm unes 450 <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">persones, i no tenim tots els recursos necessaris per a poder realitzar el <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">concurs. Aleshores vam pensar que la gent que participara pagara 3€, <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">per a poder comprar el material, però les conseqüencies d'aquest pagament <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">farien que la gent no estiguera d'acord, doncs el concurs es cancelaria <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">i no es realitzaria.

<span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">DEMANE: <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">la facilitació de tots el materials necessaris per a poder fer les paelles, <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">així no hauriem de fer pagar una cuota per participar al concurs i la gent <span style="font-family: 'Courier New',Courier,monospace; margin: 0px; padding: 0px;">acudiria.



<span style="display: block; font-family: 'Courier New',Courier,monospace; text-align: right;">València, 14 de gener de 2011

<span style="display: block; font-family: 'Courier New',Courier,monospace; text-align: center;">A/A AJUNTAMENT DE VALÈNCIA

3.El Poster
Aquest poster és el que més m'ha interessat de tots, perquè m'agraden molt els gossos. A més a més la presentació és molt bonica, aquest poster està molt traballat i ben fet. També està molt decorat i queda molt graciòs.

media type="custom" key="8352492"

4.El Tabaquisme.
media type="custom" key="8352496"

5.Un Quiz fet per mi.
Tema: els verbs.

media type="custom" key="8352498"

6.Treball sobre "La Mosca"
En les meues activitats sobre el llibre de "La mosca" he treballat sobre el narrador.

**Activitat 1**
En aquesta obra literària el narrador, que és qui conta els fets, és un narrador **extern** ja que es troba fora de la història i utilitza la tercera persona. També cal dir que és **omniscient**, perquè conta la història com si es tractara d'un déu que tot ho veu i ho sap, inclós els pensaments i sentiments dels personantges. Es pot demostrar que és aquest tipus de narrador en aquestos paràgrafs, on descriu el que senten els personatges per dins en moments concrets:

- Pàg. 15: "//El cant dels ocells era un bàlsam per a la tristesa que envaïa els presents, per a tots menys per a ella,// //la ràbia, la indignació, la impotència i sobretot el sentiment de culpa són molt difìcils de pair.//" (Que és quan soterren Marc). - Pàg. 19: "La Isona no badava boca, mirava fixament la porta de l'aula. Hauria volgut plorar com els nens en el seu primer dia de classe, agafar-se a la falda de la mare i suplicar-li que volia tornar a casa, al seu recer, el lloc  on en realitat es trobava segura, però no tenia edat per a aquests numerets, va fer el cor fort i va mentir als pares." (Primer dia de classe a l'institut nou). - Pàg. 28: "De colp i volta el soroll del despertador la va espantar. << Calma't Isona, només ha estat un malson >>, es va dir a ella mateixa en veu alta per sentir una veu amiga. Es va llevar arrossegant les cames, el somni havia estat  tan real que li feien mal de tant de còrrer <<una bona dutxa i com nova!>>, es va donar ànims ella mateixa>>" (Parla amb ella mateixa, com es sent i el que farà). - Pàg. 67: "<<M'estic tornant paranoica>>, va dir a dins seu. Tot i això va accelerar el pas, tenia el pressentiment que la seguien." (Laila parla per a ella i el narrador ho sap). - Pàg. 70: "-Millor. He de pujar a casa s'ha fet tard -va dir la Laila sense massa convenciment, ja que hauria volgut que aquell instant s'haguera fet etern. La Laila estava en un nuvolet. " (Com se sent Laila amb Joan). - Pàg. 89: "A la Isona la sensació d'impotència encara la feia sentir-se pitjor." (Sensació d'Isona després de vore que la segona investigació de la directora no aconsegueix ni testimonis, ni víctimes). - També altre clar exemple per a poder afirmar que és un narrador extern omniscient, és el fet que ens descriu perfectament els malsons d' Isona, tot el que ella veu i com els viu.

**Activitat 2**
El narrador de la novel·la en alguns moments deixa d'explicar els fets i són els mateixos persontatges els que narren la història i ens donen informació. Alguns dels fragments que ho demostren són els següents:

- Pàg. 32, quan Miquel parla en primera persona refetint-se al seu germanet adopatat Omar: "De vegades pense que els meus pares el tracten millor que a mi, vull dir que li compren tot allò que vol, i això em fa sentir incòmode. Però,no sé..."

Els següents tres moments narrats en primera persona per Isona, quan Joan li demana explicacions sobre el que ha passat amb Marc, són molt importants per al desenvolupament de la història d'aquest llibre, ja que gràcies a les paraules d'Isona podem saber el que va passar.

- Pàg. 43-51: "Havia d'agafar el metro per anar a l'institut, només dues paraules, però a mi em semblava un mòn. Tenia por de fer-ho sola... " (moment que coneix a Marc quan no sap tornar a casa desde el conservatori) - Pàg. 77-82: "Asseguda a terra al pati de l'institut m'encaparrava a poder desxifrar la lectura obligatòria del trimestre. Definitivament no m'agradava..." (quan la colla d'Isona fuma la pipa de la pau amb Marc per interés ja que sap molt d'informàtica.) - Pàg. 97-101: "A l'estiu jo ja havia trencat amb el Xavier, no per res en especial, ja no el trobava tan guapo, ni tan divertit, simplement me n'havia cansat. Ell s'ho va prendre molt malament... " (al campament Isona i Marc es besen quan ballen, Xavier s'enfada i en tornar a l'intitut l'assetjament comença de nou contra Marc).

media type="custom" key="8388932"

8.Transcripció i correció d'una intervenció personal al debat de La Mosca.
Una de les coses que més m'ha cridat l'atenció és com desde fora és molt fàcil aconsellar al maltractat que no tolere la situació i que denuncie, però quan la persona pateix assetjament o qualsevol maltracte es paralitza i no demana ajuda per por a que la cosa vaja a pitjor o es repeteixca, com els passà a Marc, Miquel, Laila i Isona.

= 3 Avaluació =

1.El manifest
Açí deixe un enllaç on podeu entrar a la página on està el manifest original que vaig a treballar. Fes[| CLICK]

// MANIFEST CONTRA LA TELEPORQUERIA //

// 1. El terme "teleporqueria" ve donant nom, des de la passada dècada, a una forma de fer televisió caracteritzada per explotar el morbo, el sensacionalisme i el escàndol com palanques d'atracció de l'audiència. // // La "teleporqueria es defineix pels assumptes que aborda, pels personatges que exhibeix i posa en primer pla, i, sobretot, per l'enfocament distorsionat al que recorre per tractar aquests assumptes i personatges. //

// 2. Els promotors de la teleporqueria, en la seva recerca d'un "mínim comú denominador" capaç de concitar grans masses d'espectadors davant la pantalla, utilitzen qualsevol tema d'interès humà, qualsevol esdeveniment polític o social com mera excusa per desplegar el que consideren elements bàsics de atracció de l'audiència: sexe, violència, sensibleria, humor gruixut, superstició, en molts casos de forma successiva i recurrent dintre del mateix programa. // // Sota una aparença hipòcrita de preocupació i denúncia, els programes de teleporqueria es delecten amb el sofriment, amb la mostra més sòrdida de la condició humana, amb l'exhibició gratuïta de sentiments i comportaments íntims. Desencadenen una dinàmica en la qual el circ "mes difícil encara" anuncia una espiral sense fi per a sorprendre a l'espectador. //

// 3. La teleporqueria, compte, també, amb una sèrie d'ingredients bàsics que la converteixen en un factor de aculturització i desinformació, així com en un obstacle per al desenvolupament d'una opinió publica lliure i fonamentada: // // - El reduccionisme, amb explicacions simplistes dels assumptes més complexos, fàcilment comprensibles, però parcials o interessades. Una variant d'aquest reduccionisme és el gust per les teories conspiratòries de no se sap quins poders ocults, que en molts casos serveixen de coartada a determinats personatges i grups de pressió en la seva tasca d'intoxicació. // // - La demagògia, que sol presentar totes les opinions com equivalents per si mateixes, independentment dels coneixements sobre els quals se sustenten o dels seus fonaments ètics. A això contribueix la realització de supòsits debats i enquestes, que no són sinó simulacres dels veritables debats i enquestes, i que lluny de llançar llum sobre els problemes contribueixen a consolidar la idea del "tot s'hi val". // // També la demagògia compta amb una variant: el desplegament de missatges esotèrics, miraclers i paranormals, presentats de forma acrítica i en el mateix pla de realitat que els arguments científics. // // - El menyspreu per drets fonamentals com l'honor, la intimitat, el respecte, la veracitat o la presumpció d'innocència, la conculcació no pot defensar-se en cap cas apel.lant a la llibertat d'expressió. // // Aquest menyspreu desemboca en la realització de "judicis paral.lels", en l'abús del groguisme i l'escàndol: en la presentació de testimonis suposadament veritables però que en realitat provenen de "convidats professionals". I, per descomptat, en l'apoteosi d'una televisió de la trivialitat, basada en el protagonisme dels personatges del món rosa i gualda, les nimietats i conflictes sentimentals, tractats des del més descarat amarillismo, són un altre dels ingredients d'aquesta infecta salsa. El problema és encara més sagnant quan aquest tipus de continguts es difonen a través de les televisions públiques, la obligació moral i legal és subministrar productes, ètica i culturalment, solvents. //

// 4. La teleporqueria no ha inventat res: l'afalac fàcil a l'espectador, el gust pel sensacionalisme, vénen de molt antic. Però en l'actualitat, l'enorme influència social dels mitjans de comunicació de masses engrandeix de forma exponencial els efectes negatius d'aquest tipus de missatges. // // -La "telebasura es troba avui en un moment ascendent del seu cicle vital. És com un càncer, la metàstasi tendeix a envair-ho tot, o potser com un virus informàtic que, contamina el que toca i acaba per impedir el manteniment o l'aparició en les graelles d'altres models d'informació mes respectuosos amb la veritat i amb l'interès social. //

// 5. Ha arribat el moment que tots els agents implicats en l'activitat televisiva prenguin consciència de la seva responsabilitat davant la teleporqueria, que per descomptat vària en importància segons la capacitat de cadascun de condicionar les regles del mercat. // // Responsabilitat, per tant dels Poders Públics, de les cadenes, dels anunciants. Responsabilitat dels programadors i dels professionals. I responsabilitat, també, del ciutadà, que tot i no deixar-se enganyar per la fal làcia del "espectador sobirà" que per la seva mer domini del comandament té la capacitat de modelar l'oferta, ha de saber que la seva decisió de veure un programa no està exempta de conseqüències, ni per la seva pròpia dignitat ni per al propi mercat televisiu. // // A la televisió ens enfrontem amb un fenomen social complex articulat en grans companyies de l'objectivitat és lícit discrepar. Darrere dels mitjans de comunicació hi ha interessos, poders i models socials i ideològics. per tant, qüestionar la seva objectivitat i preguntar-se el perquè de determinades insistències en un tema mentre s'ignoren altres, és una forma de començar a comprendre críticament els missatges televisius. //

// 6. Per tot això, els sotasignats volem manifestar el nostre rebuig i preocupació davant la teleporqueria i exigim, com a garantia de control social en una societat democràtica, tant l'elaboració d'un codi ètic de regulació dels continguts televisius com la constitució d'un Consell Superior dels Mitjans Audiovisuals, en els termes en què va ser aprovat per la majoria dels grups parlamentaris en l'anterior legislatura. //

**Activitats manifest**
<span class="long_text"> Associació d'Usuaris de la Comunicació, Unió General de Treballadors, Comissions Obreres , Confederació Espanyola de Mares i Pares d'Alumnes , Unió de Consumidors d'Espanya , Confederació d'Associacions de Veïns d'Espanya.
 * -Qui ho fa**: <span class="long_text"> PLATAFORMA PER UNA TELEVISIÓ DE QUALITAT
 * -De què tracta**: Aquest manifest parla negativament de la teleporqueria, dient que desprecia els drets fonamentals com són l'honor, la intimitat, el respecte, la veracitat o la presupció de la inocència. També afirma que la televisió utilitza qualsevol tema d'nterès humà per a l'atracció de l'audiència com són el sexe, la violència, l'humor grosser, etc.
 * -Que reivindica**: El moment en que tots els agents implicats en l'activitat tinguen consiéncia de la seua responsabilitat davant de la teleporqueria. I exigeixen la elaboració d'un codi étic de regulació del contenits televisius com la constitució d'un Consell Superior dels Medis Audivisuals.
 * -Data de publicació**: Aquesta pàgina no ens dona aquesta informació, però es pot deduir que fou creat en els últims 20 anys ja que es un tema d'actualitat.